Vi vill förbättra kunskaperna om förekomster av makrofyter (undervattensväxter) samt havsbottnens egenskaper (t.ex. djup och substrat) inom projektområdet, särskilt i områden som idag har stora kunskapsluckor.
Norra Bottniska viken delas av Sverige och Finland. Brist på biologiska och geologiska data härifrån är ett reellt problem för både Sverige och Finland. . Genom att samla in data tillsammans får vi bättre kunskaper om arters förekomst och utbredning i regionen. Information om djup, substrat och förekomster av vegetation är nödvändiga grunder för det arbete som utförs inom projektets övriga aktiviteter.
Vi fokuserar vår datainsamling på vissa utvalda lokaler, t.ex. platser som tidigare inte är kartlagda eller andra prioriterade pilotområden på grunda bottnar. För att samla in data om undervattensvegetationen använder vi en rad olika metoder:
- Snorkling
- Vada med vattenkikare
- Undervattensvideo
- Dykning
![Person som snorklar i det grunda vattnet](https://www.seamoreeco.se/wp-content/uploads/Persofjarden_20200616_LB_4637-1024x768.jpg)
![Person på en SUP-bräda](https://www.seamoreeco.se/wp-content/uploads/SUP_202308_AW_red-1024x694.jpg)
![Två personer står i vattnet och kikar under ytan med en vattenkikare](https://www.seamoreeco.se/wp-content/uploads/LinneaBergdahl_SandskarPerameren_20210630_145825-1024x768.jpg)
Ovan till vänster: Genom att snorkla kan vi samla in information om arter av vattenväxter. Mitten: En SUP-bräda är ett bra transportmedel under snorkelinventeringar. Till höger: Vattenkikaren är till stor hjälp för att observera arter på grunda bottnar. Foto: Länsstyrelsen i Norrbottens län
För att samla in data om havsbottens egenskaper och batymetri (djup) använder vi våra forskningsbåtar utrustade med olika akustiska metoder.
![SGUs forskningsbåt](https://www.seamoreeco.se/wp-content/uploads/Undersokningsbaten-Ugglan_SGU-1024x768.jpg)
![En person undersöker ett sedimentprov från botten](https://www.seamoreeco.se/wp-content/uploads/Sediment-sampling_SGU.png)
![GTKs forskningsbåt](https://www.seamoreeco.se/wp-content/uploads/Geomari_GTK-1024x779.jpg)
Ovan till vänster: Forskningsfartyget ”Ugglan” som används av Sveriges geologiska undersökning. Mitten: Fältpersonal tar sedimentprover från havsbotten. Foto: Sveriges geologiska undersökning. Till höger: Forskningsfartyget ”Geomari” som används av Geologiska forskningscentralen Finland. Foto: geologiska forskningscentralen Finland
Det mesta fältarbetet sker under sommaren och hösten när havet är uppvärmt, växtligheten är på plats och vädret är mest gynnsamt för att vara ute på havet.
I slutet av projektet hoppas vi ha försett inte bara projektet och dess partners med värdefull data, utan också kunnat bidra med marinbiologisk och geologiska data till allmänna databaser för användning av nationella/internationella forskare, myndigheter etc.